Tåke og vind i Rødkleiva
Steinar Midtskogen
25. mai 2005
I forbindelse med ei mulig utbygging av et skiflygingsanlegg i
Rødkleiva har SINTEF for Norges Skiforbund fått en rapport fra Knut
Harstveit/DNMI. Både vind og tåke kan hver for seg hindre arrangement
i Rødkleiva. Rapporten diskuterer mest vind, som den har et brukbart
datagrunnlag for. Den konkluderer også på et tynnere grunnlag at det
i februar og mars forventes tåke 7,3% av tida i Rødkleiva, som anslås
til noe mer enn skiflygingsalternativet Vikersund, og er om lag samme
frekvens som ved målestasjonen på Blindern. Dette har flere beboere
nær Rødkleiva stussa på. Jeg er en av dem. Jeg kjenner alle disse
områdene godt, og rapporten stemmer ikke med mitt inntrykk av hvor mer
eller mindre utsatt for tåke plassene er i forhold til hverandre. Det
er også mange som hevder at Rødkleiva er det mest vindutsatte området
rundt Voksenkollen og Tryvasshøgda, noe som det fins hold for i
rapporten.
For hoppere, dommere og ikke minst publikum er det viktig at et
skiflygingsanlegg ikke frekventeres av tåke eller vind. Samtidig er
utbygginga i Rødkleiva omdiskutert og har mange motstandere, og det er
tale om utbygging for svært store summer. Det må derfor være i alles
interesse at jeg kan vise til data som peker mot en betydelig større
tåkefrekvens for Rødkleiva. Jeg mener at SINTEF-rapportens konklusjon
om tåke er feil, og at en bør forvente nær
dobbelt så mye tåke i Rødkleiva som konkludert. Dette baserer
jeg på egne observasjoner som jeg vil presentere. Dersom rapporten
har rett om tåkefrekvensen i Vikersund, som ut fra mine egne
erfaringer (men ikke presise observasjoner) ikke virker urimelig, bør
en forvente nærmere tre ganger mer tåke i Rødkleiva enn i
Vikersund. Rapportens funn om vind ser ut til å stemme noenlunde med
realitene. Men jeg vil vise at nordvesten som blir svært kraftig i
Rødkleiva, opptrer bare når det ikke er tåke; altså er det ikke
uvanlig med tåke når vindforholda er gode og ikke uvanlig med kraftig
vind når sikten er god.
Alle observasjoner fra Blindern og Tryvasshøgda som jeg refererer til,
om ikke annet er nevnt, er henta fra met.no (DNMI). Alle observasjoner fra
Rødkleiva kommer fra SINTEF-rapporten. Øvrige observasjoner er mine
egne. SINTEF-rapporten
har jeg også henta fra met.no slik den forelå 6. mai 2005.
|
SINTEF-rapporten
SINTEF-rapporten baserer seg på meteorologiske data fra målestasjonene
på Tryvasshøgda og især på Blindern som vi kan anta at har de mest
nøyaktige og rikelige målingene, samt på åtte og en halv måned med
vindmålinger i Rødkleiva. Observasjonene fra Tryvasshøgda og Blindern
nyttes til å anslå tåkefrekvensen i Rødkleiva. Tryvasshøgda ligger
nærmest Rødkleiva, ca. 1 km unna, mens Blindern ligger ca. 6 km unna
på den andre sida av åsen. Imidlertid ligger stasjonen på
Tryvasshøgda 514 m.o.h. og den på Blindern 94 m.o.h. mens det mest
interessante området i Rødkleiva, unnarennet, vil ligge mellom 290 og
421 m.o.h. Tåke avhenger i stor grad av høgde over havet og en må
derfor gjøre en del antakelser og gjetninger for å bruke data fra
disse stasjonene til å bedømme værforhold i Rødkleiva.
Rapporten anslår tåkefrekvensen i Rødkleiva i februar og mars på
følgende vis. Det antas at dersom det er registrert lav sikt både på
Tryvasshøgda og på Blindern, vil det også være lav sikt i Rødkleiva
(4,5%). Dernest antas det for andre tilfelle at dersom skybasis på
Blindern er under 300 meter (7,6%), vil det være tåke i Rødkleiva når
vindretningen på Blindern ikke er mellom 20 og 200°; det vil si at det
ikke er tåke når Rødkleiva trulig ligger i lesida for Voksenkollen og
Tryvasshøgda, og tåke for andre vindretninger. Når tåke stryker skog
avsettes det fuktighet. De mest vanlige vindretningene på Blindern
faller innunder den skjerma sektoren, så denne situasjonen reduseres
til 2,8%. Summen 4,5 + 2,8 anslås til å være tåkefrekvensen i
Rødkleiva, altså 7,3%.
Denne modellen har noen mangler. For det første, skulle leeffekten
virke like fullt om det er tåke på Blindern og Tryvasshøgda om
vindretningen er den rette; lite tilsier at tåka i Rødkleiva først
materialiserer seg idet skybasis på Blindern når 0 meter.
Dessuten må vi vurdere den siste muligheten, at det er tåke på
Blindern og i Rødkleiva, men ikke på Tryvasshøgda. Dette forutsetter
et skille mellom kald luft under og varmere luft over mellom 400 og
500 m.o.h. Vanligvis ligger det lavere i slike værsituasjoner med en
lavtliggende inversjon. Likevel bør det antas vanlig nok til å påvirke
konklusjonen.
En forbigått forutsetning for regnestykket er at sannsynligheten for
en skybasis på Blindern under 300 meter er lik for alle vindretninger.
Trulig er lav skybasis hyppigere ved vind fra den skjerma
sektoren, og sannsynligheten for tåke i Rødkleiva etter denne modellen
skulle ha vært enda lavere.
Modellen antar også at vindretningen på Blindern er, over tid,
representativ for vinden over Voksenkollen og Tryvasshøgda når det er
tåke i området. Hvor stor usikkerhet dette fører med seg, er
vanskelig å vurdere. Det ser ut som om vinden generelt har en
tendens til å holde en litt høgere kompasskurs i Rødkleiva og Voksenlia.
En modell er alltid omtrentlig. Enkelte av svakhetene over ser ut til
å trekke resultatet i forskjellige retninger og dermed utjamne
hverandre. Det mest avgjørende i modellen er virkningsgraden av
leeffekten.
|
![Tryvasshøgda](tryvann.jpg) |
Tryvasshøgda 31. januar 2004 12:23UTC.
En av de få fine januardagene i 2004 i høgereliggende områder. Tryvasshøgda stikker såvidt opp av tåka som når opp til ca. 500 m.o.h. I hele Voksenlia er det tåke. En fuktig måned uten plussgrader og rikelig med tåke, snø og stundom underkjølt regn har kledd hele tårnet i et tjukt lag med rim, snø og is.
|
|
![Lynnedslag](lynm.jpg) |
Lynnedslag på Halsum, 17. juli 2003 16:18:45UTC.
Like ved målestasjonen står et kamera vendt mot sørvest som tar et høgoppløslig bilde om lag hvert 44. sekund året rundt. Dette utfyller informasjonen som kommer fra tradisjonelle værinstrument.
|
|
Målestasjonen i Voksenlia
Jeg har hatt en privat målestasjon i Voksenlia i drift fra 25. januar
2004. Denne avleser sensorer med noen sekunds mellomrom og logger
snittverdier hvert 5. minutt (snittverdier over 10 minutt for
vindstyrke). Den har ikke direkte målt sikt, men den har målt relativ
fuktighet. Dessuten har jeg hatt et høgoppløslig kamera i drift fra
15. juni 2003, som kontinuerlig har tatt bilder om lag hvert
44. sekund. Det er lett å se på disse bildene om det var tåke eller
ikke da hvert enkelt bilde blei tatt, men det må gjøres manuelt, og
sjøl om matriellet begrenses til månedene som omhandles i
SINTEF-rapporten, februar, mars og august, pluss de to andre
vintermånedene desember og januar, blir det likevel nærmere 600.000
bilder for de to sesongene.
Stasjonen er interessant for skiflygingsanlegget fordi den befinner
seg 2 km sør for Rødkleiva, omtrent midt mellom Holmenkollen og
Rødkleiva, mer presist 59° 58' 13,6" N og 10° 38' 57,4" E. Dette er
riktignok lengre unna enn Tryvasshøgda, men den ligger 349 m.o.h. som
er midt i de mest interessante høgdene i Rødkleiva. Og ikke minst
fordi den ligger på nær samme side av Voksenkollen. Terrenget den
står i er svært bratt, ca. 30°. Det gjør at vinden farer friest når
den går langs med lia. Vindmåleren står over alle bygninger og all
vegetasjon i området unntatt i retningen oppover i lia, som er
uunngåelig.
Mens lia der stasjonen står, vender 20° mot sør, vender lia i
Rødkleiva 15° mot nord, altså en 35° forskjell. Denne forskjellen kan
tenkes å ha en viss betydning, men verken denne eller summen av noen
andre tenkelige usikkerheter i forbindelse med mine målinger kan
ventes å slå ut med en faktor på 2 eller nær dette, som er forholdet
mellom mine observasjoner og SINTEF-rapportens konklusjoner.
|
![Beliggenhet](hvor.jpg) |
Bildet viser målestasjonens beliggenhet i vestsida av Voksenkollen. Rødkleiva
ligger til venstre for bildet omtrent like langt opp i lia.
|
|
Som nevnt, kan det være en formidabel jobb å gå gjennom 600.000 bilder
manuelt for å avgjøre om hvert enkelt viser tåke eller ikke. Men ei
oppløsning på under minuttet er heller ikke nødvendig. Jeg har i
stedet satt sammen hver måned til en animasjon som jeg har spilt av i
rask fart og tatt tida når tåke ses og når tåke ikke ses. I slik fart
blir den vanskelig å skille mellom tåke og tett snøvær (under 1000m
sikt i horisontal retning), så slikt snøvær, som ikke dreier seg om
store deler av totalen, har for det meste blitt regna som tåke. Dette
skulle ikke være forstyrrende i denne sammenhengen; for Rødkleiva er
det dårlig sikt, uavhengig om det er av snøvær eller av tåke, som er
interessant, og i SINTEF-rapporten er tett snøvær (1,5%) inkludert i
estimatet på 7,3%. |
|
Med den visuelle metoden, som er den presise metoden, har jeg funnet
følgende tåkefrekvenser for de undersøkte månedene:
August 2003 | 3,2% |
Desember 2003 | 16,5% |
Januar 2004 | 35,6% |
Februar 2004 | 15,2% |
Mars 2004 | 14,7% |
Februar-mars 2004 | 15,0% |
Vinter 2003/2004 | 20,5% |
|
August 2004 | 2,9% |
Desember 2004 | 24,6% |
Januar 2005 | 15,4% |
Februar 2005 | 10,5% |
Mars 2005 | 7,1% |
Februar-mars 2005 | 8,8% |
Vinter 2004/2005 | 16,6% |
|
|
En annen metode er å ta utgangspunkt i målinger for relativ fuktighet
og anta at målinger over 99% betyr tåke. Dette er er mindre presis
metode; ikke bare spiller flere forhold inn for hvor god sikten er,
men jeg har heller ikke målinger som er nøyaktige nok. Jeg kalibrerer
med ujamne mellomrom målerne blant annet etter tåke, så på det viset
vil de indikere tåke med en viss treffsikkerhet, men et problem er
treghet i fuktighetsmålerne slik at de ikke reagerer raskt nok på tåke
som kommer og går i korte perioder. Likevel er det et ganske godt
samsvar mellom de visuelle observasjonene og tåkeestimering ved måling
av relativ fuktighet.
Sistnevnte metode er brukt til å finne samsvaret mellom vindretning og
tåke. Manuell jamføring mellom de visuelle obervasjonene og vinddata
fra målestasjonen er en formidabel jobb, så jeg må basere meg på ei
tilnærming som ser ut til å være god nok.
|
|
Ut fra fuktighetsmålingene ser tåkefrekvensen slik ut:
August 2003 | - |
Desember 2003 | - |
Januar 2004 | - |
Februar 2004 | 17% |
Mars 2004 | 14% |
Februar-mars 2004 | 16% |
Vinter 2003/2004 | - |
|
August 2004 | 0% |
Desember 2004 | 24% |
Januar 2005 | 18% |
Februar 2005 | 11% |
Mars 2005 | 1% |
Februar-mars 2005 | 6% |
Vinter 2004/2005 | 14% |
|
|
To sesonger er for knapt for å si med sikkerhet hva vintrer normalt
har av tåke. August måned ser uansett ut til å ha så lite tåke at det
ikke behøver å være til bekymring. Så var vintrene 2003/2004 og
2004/2005 typiske? Det later til at vinteren 2003/2004 under ett var
ganske normal når det gjelder tåke, mens vinteren 2004/2005 hadde
mindre tåke enn normalt. Jeg baserer dette på å sammenlikne soltimer
og relativ fuktighet målt disse vintrene på Blindern der det
foreligger god historikk, med normalt antall soltimer og normal
relativ fuktighet for hver enkel måned. Dette gir en viss indikasjon;
er det sol på Blindern, er det ofte sol i Voksenlia; er det tåke i
Voksenlia, er det normalt ganske høg relativ fuktighet på Blindern
også. Vinteren 2004/2005 var tørr både på nedbør og relativ
fuktighet, og det var en del mindre tåke i Voksenlia.
Vi legger merke til i tabellene at januar 2004 på Blindern hadde svært
få soltimer. Dette passer med mye registrert tåke i Voksenlia denne
måneden og vi kan ganske trygt anta at dette var mer tåke enn vanlig.
Tryvasshøgda hadde for øvrig en gjennomsnittlig relativ fuktighet på
hele 93% denne måneden og det må ha vært usedvanlig mye tåke der,
trulig over 40%. Videre var det spesielt rikelig med sol på Blindern
mars 2005, som passer med bare 7,1% tåke i Voksenlia, der stasjonen
registrerte solskinn i hele 61% av den mulige tida, og om natta var
utstrålinga målt tilstrekkelig stor til at det måtte være overveiende
stjerneklart 57% av tida, som neppe kan sies å være typisk marsvær.
|
|
![Tåke](t20040213m.jpg) |
Inversjon lengre ned i lia 13. februar 2004 14:10UTC. Det
var sol og plussgrader, men minusgrader i Sørkedalen. Ved solnedgang
steig tåka opp til målestasjonens høgde, og temperaturen falt straks
fra +2 °C til -6 °C. Da stasjonen igjen kom over tåka et par timer
seinere, gikk temperaturen raskt tilbake til +2 °C.
|
|
Tabellene under viser soltimer for vintermånedene på Blindern
2003/2004 og 2004/2005 i forhold til snittet 1981 - 2005, og
sammenlikning av relativ fuktighet på Blindern de samme vintrene med
snittet 1951-2005.
Soltimer | Relativ fuktighet |
| 2003/2004 | 2004/2005 |
Desember | 130% | 101% |
Januar | 12% | 129% |
Februar | 136% | 106% |
Mars | 115% | 135% |
Sesongen | 107% | 122% |
|
|
1951-2005 | 2003/2004 | 2004/2005 |
82% | 76% | 81% |
81% | 86% | 74% |
78% | 75% | 68% |
71% | 69% | 69% |
78% | 77% | 73% |
|
|
Fra Knut Harstveit har jeg fått frekvenser av skydekke 300m over
Blindern i perioden 1998-2005. Disse viser en veldig god korrelasjon
med mine data om en justerer med en faktor. Harstveit beregner denne
til 0,66 for Voksenlia ut fra vindfrekvens og skjerma sektor.
Korrelasjonen er da som følger:
| Modell | Visuell |
Aug 2003 | 3,2% | 3,2% |
Des 2003 | 14,0% | 16,5% |
Jan 2004 | 39,7% | 35,6% |
Feb 2004 | 13,1% | 15,2% |
Mar 2004 | 12,0% | 14,7% |
Aug 2004 | 5,3% | 2,9% |
Des 2004 | 19,3% | 24,6% |
Jan 2005 | 14,8% | 15,4% |
Feb 2005 | 13,8% | 10,5% |
Mar 2005 | 7,3% | 7,1% |
Snitt | 14,3% | 14,6% |
Feb/mar | 11,6% | 11,9% |
|
|
|
|
Om vi justerer faktoren til 0,68 får vi perfekt samsvar både i
perioden februar-mars og august og desember-mars. Når denne faktoren
brukes for data fra 1998-2003, får vi følgende tåkefrekvenser i
Voksenlia for februar og mars (faktiske observasjoner i feit type):
Feb 1998 | 10,3% |
Mar 1998 | 5,7% |
Feb 1999 | 12,9% |
Mar 1999 | 28,2% |
Feb 2000 | 12,5% |
Mar 2000 | 4,0% |
Feb 2001 | 7,1% |
Mar 2001 | 15,5% |
Feb 2002 | 20,9% |
Mar 2002 | 11,4% |
Feb 2003 | 25,0% |
Mar 2003 | 15,9% |
Feb 2004 | 15,2% |
Mar 2004 | 14,7% |
Feb 2005 | 10,5% |
Mar 2005 | 7,1% |
Snitt feb | 14,3% |
Snitt mar | 12,8% |
Snitt begge | 13,6% |
Rimelige anslag for tåkefrekvensen om vinteren i Voksenlia, vil
være:
Desember | ca. 23% |
Januar | ca. 23% |
Februar | 14,6% |
Mars | 12,6% |
Februar-mars | 13,6% |
Vintersesongen | ca. 18% |
|
|
Voksenlia og Rødkleiva 20. mai 2005. Bildet er tatt fra Fossum.
Vindretningen er sørøst og
det er tåke både i Voksenlia og i Rødkleiva. Tåka holdt seg slik det meste
av 20. og 21. som var to våte døgn; i Voksenlia falt det 65 mm.
|
|
Tåke i Rødkleiva
Anslaga over gjelder Voksenlia. Rødkleiva ligger mer mot nord og
tåkeførende luft (hovedsaklig sørøst) må passere over mer terreng
først der. Etter modellen over anslår Harstveit faktoren til 0,38 som
gir 7,6% tåke i februar/mars 1998-2005, altså praktisk talt det samme
som hans estimat i SINTEF-rapporten. Dette vil bety at det er 78% mer
tåke i Voksenlia enn i Rødkleiva. Det er en svært stor forskjell på
to steder som ligger ganske likt i terrenget, og jeg får dette ikke
til å stemme med egne erfaringer fra området. Jeg kan huske tilfelle
der det har vært tåke i Voksenlia og ikke Rødkleiva, men det er etter
hukommelsen tilfelle med strålingståke som ligger i Sørkedalen, som er
mindre vanlig enn tåka i fuktig sørøstvær.
Jeg har sett på et topografisk kart og undersøkt hvor mye terreng i
høgde over 350 meter som vinden må passere ved ulike retninger. For
retninger under 90° fins mye terreng over 350 meter; denne retningen
går innover i Marka. For sammenliknings skyld har jeg også tatt med
Holmenkollen i 350 meters høgde, som også er godt kjent for å være
tåkeutsatt.
Retning: | Holmenkollen | Voksenlia | Rødkleiva |
200° | 0 m | 0 m | 0 m |
190° | 0 m | 0 m | 1400 m |
180° | 0 m | 0 m | 1800 m |
170° | 0 m | 0 m | 1800 m |
160° | 0 m | 0 m | 2000 m |
150° | 0 m | 500 m | 2100 m |
140° | 0 m | 500 m | 2000 m |
130° | 0 m | 1200 m | 2200 m |
120° | 0 m | 1200 m | 3200 m |
110° | 0 m | 1200 m | 3100 m |
100° | 0 m | 1800 m | 3000 m |
90° | 0 m | 3100 m | 2700 m |
Som vi ser, må vinden passere mer terreng i Rødkleiva. I Voksenlia er
vindretningene som gir størst sannsynlighet for tåke 120-130°, og
derfra må lufta passere ca. 1200 m med terreng. Ettersom
sannsynligheten for tåke når det blåser fra denne kanten, er hele 40%
i februar og mars (se figurer under), ser ikke dette terrenget ut til
å være til vesentlig hinder. Sikt på rundt 75 meter med vind fra
denne kanten forekommer. I Rødkleiva må lufta passere rundt 2000 m
terreng i de mest interessante retningene, og det avgjørende
spørsmålet blir om denne ekstra distansen, nær 1 kilometer, er
tilstrekkelig til at tåkefrekvensen der er vesentlig lavere. Jeg har
ikke data som kan vise forskjellen, men skal jeg bedømme ut fra egen
ferdsel i området, syns det ikke å være noen klar forskjell i
frekvens; det hender at tåka forsvinner mellom Voksenlia og Rødkleiva,
men det virker ikke typisk. 78% mer tåke i Voksenlia ville være et
såpass slående værskille at det skulle være godt kjent for beboere og
folk som ferdes i området.
Vindstyrke, vindretning og sammenhengen mellom vindretning og tåke
Vindobservasjonene gjort i Rødkleiva i perioden på åtte og en halv
måned i 1999 stemmer for det meste overens med mine egne fra
2004-2005, men Rødkleiva syns å være enda mer utsatt for virkelig
kraftig vind fra nordvest, som er en av de tre typiske vindretningene,
især om vinteren. Dette er en vind som farer gjennom Sørkedalen og er
godt kjent også der. Mens Rødkleiva hadde 15 m/s vind over 10 minutt
i februar 1999, er den kraftigste ved min stasjon i 2004/2005 9,4 m/s
i januar 2005 (18,0 m/s kast). Det var nok til å felle to trær
nærmere enn 60 meter fra stasjonen og dette tyder på at dersom frisk
bris med kraftige kast er uvant kost for vegetasjonen ved min stasjon,
er frisk bris mer vanlig i Rødkleiva som kan vise til forekomster av
stiv kuling. Trærne som gikk i januar 2005, hadde motstått vinden i
1999, så det er rimelig å anta at 1999-uværet ikke kan ha vært mye
sterkere.
Om vi setter middelvind på 4 m/s (som gir ca. 8 m/s i kasta) som øvre
grense for hva som kan tåles under et renn, blir det store variasjoner
på hvilken frekvens slik vind har fra måned til måned. I perioden
2004-01-26 til 2005-05-08 var den ved min stasjon 2,4% (2,0% om vi
eksluderer tida det også var tåke), mens i februar og mars i 2004 og
2005 var den bare 0,6% (0,6%) mot hele 10,5% (7,5%) i perioden
desember 2004 og januar 2005. SINTEF-rapporten estimerer for en
langtidsperiode 6% i februar og mars i Rødkleiva. Mine data ikke er
tilstrekkelige til å kunne fastslå hvor presist dette estimatet er.
Både estimatet og de faktiske målingene i Rødkleiva er høgere enn det
jeg har målt ved min stasjon. Rapportens anslag kan treffe godt, men
det bør altså legges til at variasjonen fra måned til måned er svært
stor, trulig også i Rødkleiva. Målingene i Voksenlia viser:
Måned | Over 4 m/s | Over 4 m/s uten tåke |
Februar 2004 | 0,8% | 0,8% |
Mars 2004 | 0,6% | 0,6% |
August 2004 | 0,8% | 0,8% |
Desember 2004 | 6,9% | 2,4% |
Januar 2005 | 14,1% | 12,6% |
Februar 2005 | 0,4% | 0,4% |
Mars 2005 | 0,6% | 0,6%
|
Variasjonene både i vind og tåke kommer klart fram i 2005; mens det
ved min stasjon var dårlige forhold (enten tåke eller vind) for
skiflyging 29,5% av tida i januar 2005, var det slike forhold bare 8% av
tida i mars 2005. Dersom grensa senkes til 3 m/s (ca. 6 m/s i kasta),
vil den overskrides dobbelt så ofte eller oftere.
Sjøl om vinden av og til kan ta godt i, viser målingene at det er for
det meste rolige vindforhold både i Voksenlia og i Rødkleiva; det er
under 2 m/s det aller meste av tida. Kraftig vind kommer nesten bare
fra nordvest, av og til fra vest. Vind fra øst og nordøst er alltid
svak, og nordøst er også en av de tre typiske vindretningene.
Sønnavinden er den siste vanlige vinden, men bare svak til middels i
styrke. Forholdet mellom middelvind over 10 minutt dersom denne er
over 2 m/s og vindkast (middel i 3 sekund) er noe lavere hos meg, men
ikke lav; ved min stasjon er denne kastfaktoren 1,83 (2004-2005) mot
2,17 i Rødkleiva (1999). Det kan altså virkelig blåse hatter og
spiker utsatte plasser i Rødkleiva når det først setter i gang. Dette
er en værsituasjon som kommer i tillegg til tåke; det er aldri tåke
når det blåser fra nordvest.
![Vindstatistikk](windstat.all.ps.png) |
Vi ser her at det er tre dominerende vindretninger; sørlig vind er mest vanlig, dernest nordvestlig og sist nordøstlig. Er det tåke, dominerer den sørlige vinden. Er det stø vind fra nordvest eller nord, har det ikke blitt registrert tåke. Dette skyldes at lufta mister mye fuktighet på veg over fjella.
|
|
![Vindstatistikk](windstat.all2.ps.png) |
Om vi begrenser oss til februar og mars i 2004 og 2005, er bildet nær
identisk. Vi ser litt mindre sønnavind og litt mer vind fra nordvest.
Og det blåste fra en litt mer østlig kant når det var tåke.
|
|
![Vindstatistikk](windstat.rel.ps.png) |
Det er ved vinder fra sørvest, sør, sørøst og øst med tyngde rundt sørøst at tåke forekommer hyppigst.
|
|
![Vindstatistikk](windstat.rel2.ps.png) |
For februar og mars var bildet ganske likt, men det var enda større sannsynlighet for tåke i sørøstvind.
|
|
![Vindstatistikk](windstat.ms.ps.png) |
Denne figuren viser hvor de kraftigste vindene kommer fra. De aller kraftigste vindene kommer fra nordvest. Dernest kommer de sørlige vindene. Fra de andre retningene blåser det nesten aldri kraftig. Flere uvær i januar 2005 former frekvensene for de kraftigste vindene. Det kraftigste vindkastet registrert er på 18,0 m/s. Det kom fra nordvest.
|
|
![Vindstatistikk](windstat.ms2.ps.png) |
Nordvesten var sterk også i februar og mars, men det kraftigste vindværet i denne perioden kom fra vest.
|
|
![Tåke](t20041214m.jpg) |
Tåke i sørøstvind, 14. desember 2004 06:00UTC.
Det blåser fra 140°. Vindretningen på Blindern samme tidspunkt var
130°. Vinden hadde holdt seg rundt sørøst gjennom natta og tåka var tett
hele tida, periodevis svært tett; trær 50 meter unna er knapt synlige.
|
![Tåke](t20041223m.jpg) |
Solnedgang i tåka lille julaften 2004 14:00UTC. Tåka slapp
taket idet sola gikk ned. Det var tidligere på dagen svak vind fra
sørøst, som dreide via sør til nordvest rundt solnedgang. Dette
tilførte tørr luft og tåka løste seg opp. På Blindern var det
også vind fra østlig kant før omslaget.
|
![Tåke](t20041222m.jpg) |
Tåke som driver inn langs lia 22. desember 2004 00:00UTC.
Vinden holdt retningen 150°, og vi er svakt i le av Voksenkollen. Slik
hadde det vært hele kvelden. På Blindern kom vinden derimot fra
øst og nord i samme periode.
|
|
Figurene over viser frekvensen av de ulike vindretningene i Voksenlia,
samt sammenhengen mellom vindretning og tåke. Som vi ser, utelukker
ikke vind fra en østlig kant tåke, trass i at målestasjonen da er i le
fra åsen. Dette tyder på at SINTEF-rapporten har tatt for hardt i når
den utelukker vindretninger over en 180° stor sektor; vind som kommer
fra ytterkanten av en slik sektor ser ikke ut til å føre til særlig
mindre tåke. For Rødkleivas del betyr det at det kan være tåke der
også når vinden kommer fra sør til sørvest, til og med fra sørøst,
noe som SINTEF-rapporten anser som utypisk med mindre det er tåke
både på Blindern og på Tryvasshøgda på samme tidspunkt (som egentlig
ikke er relevant i denne sammenhengen). Sannsynligheten for tåke
faller først raskt når vinden kommer fra mellom øst og nord, men dette
er innlandsluft som uansett om åsen var der eller ikke, ikke bringer
mye tåke.
Konklusjon
Det er langt mer tåke ved min målestasjon i Voksenlia enn estimata av
tåke i Rødkleiva, og forskjellen er større enn hva forskjellen i
beliggenhet mellom min stasjon og Rødkleiva tilsier.
Mine data viser at det er god korrelasjon mellom tåke rundt
Voksenkollen og skyer 300 meter over Blindern, men det trengs data fra
Rødkleiva for å avgjøre sikkert hvilken faktor som skal brukes der.
Imidlertid er en frekvens på 13,6% i februar og mars i Voksenlia i de
8 åra fra 1998 til 2005 et rimelig sikkert anslag. Problemstillinga
er da redusert til å vurdere om det går et markant tåkeskille mellom
Voksenlia og Rødkleiva, noe som beboere i området ikke kjenner til.
Mens målestasjonen i Voksenlia ligger i samme høgde som det foreslåtte
unnarennet i Rødkleiva, vil målestasjonen på Tryvasshøgda være mer
representativ for øvre del av ovarennet. Det er verdt å merke seg at
Øyvind Nordli, seniorforsker ved Meteorologisk institutt, i boka
"Fjellet i snø, vind, sol og tåke" skriver (s. 136): "På 500 meter er
det om vinteren tåke i 25-35% av tida på utsette åsar og fjell nær
låglandet og Oslofjorden". Dette tilsvarer godt den målte frekvensen
av skyer 300 meter over Blindern (94 m.o.h.); mars og februar har om
lag 25%, desember og januar nærere 35%.
Dersom skiflygingsanlegget og tilhørende, mindre bakker skal brukes
også i månedene desember og januar, må en regne med enda høgere
tåkefrekvens. Vintertåka i Voksenkollen er kjent for å kunne bli så
tjukk at det flere ganger hver vinter er uforsvarlig å ta seg fram med
bil raskere enn i 30 km/t og en skihopper i Rødkleiva vil nok føle seg
noe utrygg ved å sette utfor i 100 km/t under slike forhold, og ingen
vil se hoppet. Sjøl om det ikke arrangeres renn i desember og januar,
vil tåke påvirke hvor godt bakkene egner seg til trening i disse
månedene.
Hyppigheten av tåke varierer en del fra år til år og det trengs tiår
med data for å gi presise månedsfrekvenser. Enkeltmåneder kan ha lite
med tåke, mens i andre måneder kan tåka ligge over ei uke med få
opphold. Januar 2004 er et eksempel på en slik måned (dårlig sikt i
35,6% av tida, dvs. 11 døgn).
Frekvensen av kraftig vind varierer enda mer enn frekvensen av tåke.
Og kraftig vind kommer sjelden samtidig med tåke. I spesielle måneder
om vinteren kan dermed været i Rødkleiva hindre renn enten på grunn av
vind eller tåke i godt over 30% av tida. Mer typiske verdier later
til å være ca. 20% i februar og mars, nærmere 30% i desember og
januar, og 3% i august.
Rødkleiva oppfattes av lokale beboere som et "vindhøl". Det virker
ikke som det blåser spesielt ofte der, men når det blåser, da helst
fra nordvest, blåser det i stedet spesielt voldsomt. Stiv kuling i ei
skogkledd li er utvilsomt noe som en vil huske som kommer ut for det.
Datatilgjengelighet
På http://voksenlia.net/met/
ligger bildedata og observasjoner i mer eller mindre prosessert og
søkbar form tilgjengelig for den som ønsker å etterprøve mine
konklusjoner eller ønsker å studere dataene mer grundig enn det jeg
har hatt anledning til. De komplette dataene utgjør i skrivende stund
om lag 400GB, for mye til at nedlasting over nett er praktisk, så
ønskes større deler av dette eller rådata, ta kontakt med meg på steinar@latinitas.org for å
avtale bruk og praktisk kopiering.
|
Tillegg: Øvrige observasjoner og sammenlikninger med Tryvasshøgda og Blindern
I de følgende tabellene oppgir jeg noen andre værobservasjoner fra
Voksenlia, som skulle være representative for Rødkleiva, og hvordan de
forholder seg til Tryvasshøgda og Blindern. Ettersom stasjonen har
vært i drift bare litt over ett år, fins det ingen normaler, men
foreløpige data tyder på at normalen for middeltemperaturene for alle
måneder kan interpoleres ut fra følgende formel:
TV = 0,2 °C + ((349-94)/(514-94))·TT +
((514-349)/(514-94))·TB = 0,2 °C + 0,607·TT +
0,393·TB,
der TV, TT og TB er månedsnormalen for hhv. Voksenlia, Tryvasshøgda og Blindern.
Normalene estimeres med at høgde over havet vektes, samt et tillegg på
0,2 °C som i hovedsak skyldes at nattetemperaturen er noe høgere i lia
der kulda ikke får lagt seg.
|
Middeltemperatur | jan | feb | mar | apr | mai | jun | jul | aug | sep | okt | nov | des | 2004 |
Blindern | -3,8 | -1,5 | +2,0 | +7,4 | +12,5 | +14,2 | +16,0 | +17,9 | +12,3 | +6,5 | +1,0 | +0,3 | +7,1 |
Voksenlia | - | -2,0 | +0,4 | +5,5 | +10,6 | +12,3 | +14,0 | +16,1 | +11,1 | +4,9 | +0,3 | +0,0 | - |
Tryvasshøgda | -6,2 | -2,1 | -0,6 | +3,9 | +9,0 | +10,6 | +12,5 | +14,5 | +9,6 | +3,5 | -1,0 | -0,7 | +4,4 |
Middeltemperatur | jan | feb | mar | apr | mai | jun | jul | aug | sep | okt | nov | des | 2005 |
Blindern | +1,7 | -0,9 | -0,8 | +7,0 | | | | | | | | | |
Voksenlia | +0,4 | -2,5 | -1,7 | +5,2 | | | | | | | | | |
Tryvasshøgda | -0,8 | -3,8 | -2,5 | +3,9 | | | | | | | | | |
Relativ fuktighet (%) | jan | feb | mar | apr | mai | jun | jul | aug | sep | okt | nov | des | 2004 |
Blindern | 86 | 75 | 69 | 64 | 51 | 63 | 66 | 64 | 73 | 80 | 76 | 81 | 71 |
Voksenlia | - | 80 | 78 | 71 | 59 | 68 | 73 | 70 | 76 | 89 | 82 | 84 | - |
Tryvasshøgda | 93 | 78 | 78 | 76 | 61 | 74 | 79 | 76 | 80 | 90 | 84 | 84 | 80 |
Relativ fuktighet (%) | jan | feb | mar | apr | mai | jun | jul | aug | sep | okt | nov | des | 2005 |
Blindern | 74 | 68 | 69 | 59 | | | | | | | | | |
Voksenlia | 80 | 76 | 74 | 68 | | | | | | | | | |
Tryvasshøgda | 83 | 81 | 77 | 68 | | | | | | | | | |
Nedbør (mm) | jan | feb | mar | apr | mai | jun | jul | aug | sep | okt | nov | des | 2004 |
Blindern | 109 | 25 | 36 | 54 | 40 | 75 | 52 | 81 | 106 | 97 | 47 | 33 | 756 |
Voksenlia | - | - | - | - | 40 | 124 | 72 | - | 131 | 133 | 51 | 46 | - |
Tryvasshøgda | 116 | 24 | 54 | 82 | 46 | 125 | 76 | 118 | 145 | 149 | 72 | 85 | 1071 |
Nedbør (mm) | jan | feb | mar | apr | mai | jun | jul | aug | sep | okt | nov | des | 2005 |
Blindern | 36 | 10 | 25 | 30 | | | | | | | | | |
Voksenlia | 39 | 16 | 25 | 45 | | | | | | | | | |
Tryvasshøgda | 55 | 27 | 44 | 50 | | | | | | | | | |
|
Send e-post til steinar@latinitas.org (Steinar Midtskogen) om du har spørsmål om denne sida.